"Ihminen ei ole saari" - mutta valitset itse kanssaluojasi
Tälle sanonnalle on kaksi aivan erilaista tulkintaa, ja suuri osa ihmiskunnasta tulkitsee sanonnan pelosta käsin, egon näkökulmasta.
Sananlaskun ”Kukaan ei ole saari” historia juontaa juurensa englantilaisen runoilijan John Donnen teokseen ”Meditation XVII” vuodelta 1624. Runossaan Donne käsittelee ihmisen yhteyttä toisiin ihmisiin ja korostaa, että jokainen ihminen on osa suurempaa kokonaisuutta. Runossa Donnen kirjoittaa: ”No man is an island, entire of itself; every man is a piece of the continent, a part of the main.” Tämä lause on myöhemmin kiteytynyt sananlaskuksi ”Kukaan ei ole saari”. Sananlaskua käytetään siis usein korostamaan ihmisten keskinäistä riippuvuutta ja tarvetta yhteisöllisyydelle.
Sanonnan rohkeuteen ja myötätuntoon perustuva tulkinta on, että olemme joka hetki toinen toistemme kanssaluojia, mutta valitsemme itse, keiden kanssa luomme todellisuutta. Muodostamme siis sosiaalisen verkoston, jossa parhaimmillaan hyödymme toinen toisistamme. Emme ole erillisiä.
Sanonnan negatiivinen eli pelkoon perustuva tulkinta on, että tarvitsemme muita ihmisiä tukemaan meitä, koska olemme yksin "rajallisia". Etsimme siis pelokkaina turvaa muista, emme itsestämme.
Pelokkaat ja vihaiset luovat todellisuuttaan muiden kaltaistensa kanssa ja elävät siis pelon todellisuudessa, rajallisuusharhassa, peläten "vihollisia" ja "vaaroja".
Pelokkaat pelkäävät kuolemaa ja epäonnistumista ja koska he pelkäävät, niin heidän pelkonsa toteutuvat (vetovoiman laki).
Kukaan ei kuitenkaan ole koskaan "turvassa" kuolemalta, koska kuolema on olennainen osa elämää. Ja kaikki epäonnistumiset ovat siis omia luomuksiamme, jotka näemme pelottavina vain siksi, että tunnemme pelkoa itse. Pelokkaiden ihmisten yhteisökin pelkää siis elämää, pelätessään yhdessä kuolemaa.
Sodat johtuvat siitä, että pelokkaat ihmiset etsivät turvaa toisistaan ja vihaavat "väärässäolijoita", koska viha kohottaa pelokkaan tunnetilaa.
Rohkea ja vapaa on se, joka kieltäytyy jäämästä pelokkaiden seuraaan.
Aaro Hellaakoski: "Tietä käyden tien on vanki, vapaa on vain umpihanki."
Kommentit
Lähetä kommentti
Kommentoi, esitä kysymyksiä tai ilmoittaudu Korkean tunnetaajuuden kohtaamisiin (Barbaarikartanossa) täällä!